«Noen ganger blir livet mørkt og umulig, før det blir bedre.Det tar veldig på å stå i stormen over lengre …
Selvkjærlighet
![](https://usercontent.one/wp/www.ekmagasinet.no/wp-content/uploads/2023/01/DPSBERGEN-2.png?media=1721138910)
Å forstå konseptet om selvet som en idé eller et bilde
som vi har av oss selv. Det er skapt og formet av de
mange rollene vi har, våre mål og vår personlighet.
Vår ideologi og vår filosofi. Det og alt annet som gjør
oss til de vi er. Og ikke nok med det – selvet er dynamisk
og forandrer seg over tid. Kilde: Utforsk sinnet
A kjenne oss selv hjelper oss til å bestemme hva
og hvordan vi tenker og hva vi skal gjøre i forskjellige
situasjoner. En kunnskap om oss selv handler om vår
individuelle identitet, eller vår identitet som del av en
gruppe. Bevisstheten rundt vårt eget selv, og andres
selv, gjør livet vårt enklere og legger til rette for forhold.
Hvordan er selvet skapt, og hvordan endrer det seg?
Det fins to teorier som forklarer hvordan konseptet om
selvet har blitt skapt og utviklet. En av disse er teorien
om en indre uenighet som dreier rundt ens eget indre.
Den andre er teorien om speilet, som dreier rundt sosiale
faktorer.
Konseptet om selvet – Teorien om en indre uenighet
Teorien baserer seg på at alle mennesker ønsker en
sammenheng mellom alle inntrykkene vedkommende
har av seg selv. Her er kommer konseptet om selvet
inn i bildet.
En har et ideal – den versjonen av selvet en ønsker å bli.
En har det ansvarlige egoet som er den delen av selvet
en bør ønske å bli.
Det potensielle selvet er det selvet vi kan bli om vi legger
all vår energi i det.
Det forventede selvet er det selvet en ser for seg at en
kan bli i fremtiden.
Disse versjonene av konseptet selvet er ganske like hverandre,
og det er bare nyanser som skiller dem. Det viktige med disse
versjonene av selvet er at de skaper en uenighet i vår egen
oppfattelse av oss selv. Når en av dem ikke stemmer med vårt
nåværende selv blir vi engstelige. Og derfra fører angsten til at
vi søker å endre vårt eget selv for å løse denne ulikheten.
For eksempel: Hvis vi i vårt ideal ser oss selv om deltakere i
et samfunn, mens vi i det nåværende holder oss for oss selv,
vil det føre til en slik uoverensstemmelse. Vi kan løse denne
på forskjellige måter:
Ved å endre vår egoistiske oppførsel og med det vårt
nåværende selv.
Vi kan endre hvordan vi ser på vår oppførsel, og med det
ikke lengre se på hvordan vi er som egoistiske, noe som igjen
vil endre måten vi ser oss selv på.
Vi kan endre hva idealet vårt er og dermed tilpasse det vårt
nåværende konsept av et selv.
«Noen ganger blir livet mørkt og umulig, før det blir bedre.Det tar veldig på å stå i stormen over lengre …